Un studiu recent arată că un procent semnificativ din populația României fumează, situându-ne pe locul patru în Europa la capitolul fumători. Conform specialistului în adicții, dr. Ovidiu Alexinschi, nicotina este una dintre cele mai puternice dependențe, chiar de la prima doză.
Un nou studiu comandat de Comisia Europeană arată că aproximativ un sfert (24%) din populația Uniunii Europene fumează, cu doar un punct mai puțin față de datele din 2020. În acest context, România se află pe locul patru, cu 34% din populație care fumează, după Bulgaria, Grecia și Croația, unde peste 35% din populație fumează. În schimb, în Suedia, mai puțin de 10% din populație fumează.
Aceasta se datorează, în parte, prețurilor mai mici la țigări în România decât în alte țări europene, conform declarațiilor dr. Alexinschi.
„Este un paradox în țara noastră. În restul lumii civilizate, trendul este în scădere în ceea ce privește fumatul, în timp ce la noi numărul fumătorilor crește. Acest lucru ne poziționează în continuare printre primele locuri în Europa și în lume, unul din trei fumează. Problema este legată în primul rând de educație, care lipsește aproape cu desăvârșire în țara noastră. Apoi, prețurile, care nu sunt suficient de descurajatoare.
Acestea pot fi factori cheie în abordarea campaniilor de prevenție și în descurajarea, cel puțin parțială, a tinerilor și copiilor care nu au resurse financiare. Educația este fundamentul principal, prezentarea informațiilor nu doar despre fumat, ci și despre toate substanțele interzise.”, a explicat Ovidiu Alexinschi, medic primar psihiatru pentru „Noutatilezilei.ro”.
Conform datelor, țigările clasice rămân cea mai populară opțiune, aproximativ șapte din zece fumători le consumă zilnic. Consumul mediu zilnic de țigări rămâne constant, în jur de 14 țigări fumate pe zi. Țigările electronice sunt utilizate de 3% dintre europeni, în special de tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 39 de ani.
Aproximativ o treime dintre aceștia au început să folosească țigările electronice pentru că prietenii lor le foloseau, în timp ce 36% au ales vapatul pentru a reduce sau a renunța la consumul de tutun.
Mai puțin de 1% dintre români folosesc în prezent țigările electronice, iar 2% folosesc tutun încălzit.
„Dacă s-ar introduce ore de educație sanitară încă din școală, începând de la clasele mici, ar fi benefic. De la clasa a patra sau a cincea, ar trebui să se ofere câteva informații. Dar nu într-un mod de a speria, așa cum s-a întâmplat până acum, ci prezentând datele și efectele, fără a speria pe nimeni. Este vorba doar despre informații.”, adaugă medicul.
De asemenea, este important de subliniat că nicotina este o substanță extrem de addictivă, iar renunțarea la fumat este dificilă.
„Puțini înțeleg că, din toate substanțele, nicotina este cea mai addictivă de la prima doză, cu o probabilitate de aproximativ 32%, urmată de cocaină și heroină. Și probabilitatea de a deveni fumător după prima țigară este foarte mare. Acest lucru se datorează faptului că efectele sunt imediate, ajungând rapid în creier prin sânge. De aceea, educația este esențială: Nu începe să fumezi sau amână momentul cât mai mult posibil. Renunțarea ulterioară este extrem de dificilă. Este mai dificil decât la heroină.”, a subliniat Ovidiu Alexinschi.
De asemenea, Frank Vandenbroucke, ministrul belgian al sănătății, a atras atenția asupra necesității de acțiune. El a declarat că Eurobarometrul arată că oamenii susțin măsurile suplimentare de control al tutunului, mai degrabă decât să le asocieze cu imaginea unui „stat părinte”, așa cum sugerează unele grupuri de presiune, conform Dinstrada.ro.
UE își propune să atingă o „generație fără tutun” până în 2040, cu mai puțin de 5% din populație consumând tutun. În prezent, tutunul este responsabil pentru 700.000 de decese anuale și reprezintă cel mai mare risc evitabil pentru sănătate în UE.
Revizuirea directivelor europene privind tutunul, inițial planificată pentru decembrie 2022, a fost amânată, dar există apeluri pentru reluarea rapidă a acestora.
„Comisia ar trebui să reia imediat revizuirea a trei directive - Directiva privind impozitarea tutunului, Directiva privind produsele din tutun și Directiva privind publicitatea - deoarece consumul de tutun continuă să fie principala cauză a cancerului care poate fi prevenit”, a declarat Lilia Olefir, director de parteneriat al Smoke Free.
Tutunul este responsabil pentru 700.000 de decese în fiecare an și reprezintă cel mai mare risc evitabil pentru sănătate în UE. Fumatul pe termen lung reprezintă principalul factor de risc pentru cancerul pulmonar, iar în România, aproape 12.000 de persoane sunt diagnosticate anual cu cancer pulmonar, dintre care doar un sfert supraviețuiesc.
Citeste si: Albinele, însetate din cauza caniculei. Producția de miere ar putea fi afectată